Vnitřní řád školy ZŠ a MŠ Nové Dvory, 
okres Kutná Hora 

Žáci mají zaručena veškerá práva stanovená v Úmluvě o právech dítěte a zakotvená v zákoně 561/2004. Žáci mají právo zúčastňovat se akcí pořádaných školou, požadovat veškeré informace o průběhu a výsledcích vzdělávání. Žáci mají právo využívat poradenskou pomoc školy – výchovného poradce, metodika prevence a další pracovníky školy. Žáci mají právo vyjádřit svůj názor, musí ovšem dbát zásad slušného chování. Žáci mohou vytvářet vlastní samosprávné orgány.
Je zakázáno z jakýchkoli důvodů používat diskriminaci, šikanu, násilí nebo projevovat nepřátelství vůči všem žákům, zaměstnancům školy i ostatním obyvatelům.

1. Otevírání školní budovy:
Školní budova se otevírá ráno v 6.30 hod. pro žáky školní družiny. Ostatní žáci přicházejí do školy od 7.25 do 7.40 hod. Před touto dobou nesmí žáci bez dozoru pobývat ve školní budově, pouze za nepříznivého počasí mohou být vpuštěni dříve a zůstat pod dozorem školníka nebo jiné dospělé osoby. Po dopoledním vyučování opustí žáci školu.
V době  vyučování není dovoleno vycházet ze školní budovy bez vědomí učitele. Všichni žáci se po vstupu do školní budovy přezouvají v šatnách do vhodných přezůvek, v nichž nevycházejí ze školní budovy. 
2. Vyučovací doba a přestávky
Vyučování začíná ráno v 7.45 hod., 
V 7.25 hod. nastupují žáci do svých tříd a připravují si pomůcky na vyučování. 
Doba začátku a konce vyučovacích hodin:
     
1.	vyučovací hodina   7.45 -   8.30 hod
2.	vyučovací hodina   8.40 -   9.25 hod
3.	vyučovací hodina   9.40 - 10.25 hod
4.	vyučovací hodina 10.35 - 11.20 hod  
5.	vyučovací hodina 11.30 - 12.15 hod
6.	vyučovací hodina 12.25 - 13.10 hod
7.	vyučovací hodina 13.15 - 14.00 hod
8.	vyučovací hodina 14.05 - 14.50 hod

3. Třídy:
Ve třídě má každý žák stanovené místo. Pobyt žáků v cizích třídách bez vědomí učitele není povolen. Větrání tříd se provádí za přítomnosti učitele.
Žákům je zakázáno zdržovat se u  oken a vyklánět se z nich. Poškození nábytku nebo zařízení školy, které vzniklo nedbalostí, hradí žák prostřednictvím zákonných zástupců, nebo se postará o uvedení do bezvadného stavu. Příchod, odchod a přecházení žáků v budově školy se děje spořádaně a bez hluku. Do šaten odcházejí žáci společně v doprovodu učitele. O velké přestávce se žáci mohou procházet po chodbě v podlaží, kde je jejich kmenová třída. Svačiny konzumují výhradně v sedě ve třídě. O udržování pořádku ve třídě v průběhu vyučování, o přípravu pomůcek a tabule se mohou pomáhat starat žákovské služby, určené třídními učiteli.

4. Šatny:
Svrchní oděv a venkovní obuv si žáci před vyučováním odkládají v šatně. Osobní věci si žáci podepisují. V průběhu vyučování se šatny uzamykají, což zajišťuje školník. Žáci si mohou po vyučování ponechat v šatně přezůvky. Plechové skříňky pro 2. stupeň si zamykají žáci sami. Za věci v odemčených šatnách škola nenese zodpovědnost.
5. Klasifikace:
Klasifikace probíhá podle pravidel hodnocení žáků schválených pedagogickou radou a radou školy, jež jsou součástí tohoto vnitřního řádu.
6. Chování žáků:
Žáci jsou povinni vždy a všude dodržovat ustanovení školního řádu a svým chováním nepoškodit dobré jméno školy na veřejnosti. Chování žáků je v souladu se zásadami slušného chování mezi lidmi. Ve školní budově zdraví žáci všechny dospělé osoby, mimo budovu všechny známé dospělé osoby včetně vyučujících a zaměstnanců školy. Žákům je zakázáno nosit, držet, distribuovat a požívat návykové a zdraví škodlivé látky. 
Nepotřebné, nebezpečné nebo zdraví škodlivé předměty, cennosti a větší peněžní částky nenosí do školy. Při vyučování je zakázáno používání mobilních telefonů, mediálních nosičů, fotoaparátů a dalších technických zařízení bez povolení učitele. Je zakázáno pořizování, zveřejňování a publikování jakýchkoli záznamů bez předchozího souhlasu vedení školy a zúčastněných osob. V případě porušení tohoto nařízení bude zařízení zabaveno a uloženo v kanceláři, kde si je vyzvedne zákonný zástupce žáka.
7. Obědy:
Do školní jídelny odcházejí žáci buď pod vedením učitele, nebo s družinou pod vedením vychovatelky ŠD. 2. stupeň má polední přestávku a na obědy smí chodit žáci sami. V jídelně se řídí podle vnitřního řádu školní jídelny.
Vynášet jídlo z jídelny je zakázáno.
8. Styk s rodiči:
Veškeré informace o chování a prospěchu žáků podávají třídní učitelé nebo vyučující pouze v době konzultačních hodin, výjimečně o přestávkách nebo po skončení vyučování po dohodě s učitelem. Je nepřípustné vyvolávat vyučující během vyučování ze tříd a požadovat po nich jakékoliv informace.
9. Omlouvání nepřítomnosti žáků:
Nepřítomnost, při které žák nezamešká více než 2 dny, omlouvají rodiče žáka třídnímu učiteli. Pokud je dvoudenních nepřítomností větší množství, může si vyžádat tř. učitel předložení lékařského potvrzení.
Při delší nepřítomnosti jsou rodiče povinni nejpozději do dvou dnů oznámit důvod nepřítomnosti tř. učiteli.  Delší nepřítomnost, která je předem známa, povoluje ředitel školy na základě žádosti rodičů žáka. 

V Nových Dvorech dne 29. 8. 2013					…………………………...
									    J. Ingr – ředitel ZŠ

10. Pravidla pro hodnocení žáků

§ 1 Úvodní ustanovení

 (1) Pravidla hodnocení a klasifikace se řídí platnými předpisy. Tato vnitřní pravidla si kladou za cíl sjednotit požadavky na vědomosti, dovednosti, návyky a chování žáka, stanovit jasná pravidla pro hodnocení a klasifikaci.

(2)     Při hodnocení, průběžné i celkové klasifikaci, učitel uplatňuje přiměřenou náročnost a pedagogický takt vůči žákovi. V průběhu klasifikačního období vede učitel žáky rovněž k vlastnímu sebehodnocení.

(3)     Při celkové klasifikaci přihlíží učitel k věkovým zvláštnostem i k tomu, že žák mohl v průběhu klasifikačního období zakolísat v učebních výkonech pro určitou indispozici.

(4)     Klasifikačním obdobím se rozumí první nebo druhé pololetí školního roku.

§ 2 Klasifikace prospěchu žáka v jednotlivých předmětech

(1)     Prospěch žáka v jednotlivých vyučovacích předmětech je klasifikován těmito stupni:
-	1 		výborný
-	2		chvalitebný
-	3		dobrý
-	4		dostatečný
-	5		nedostatečný

(2)     Klasifikační stupeň se při hodnocení chování, povinných i nepovinných předmětů na 1. stupni základní školy vyjadřuje číslicí, na druhém stupni slovy.

(3)     Nepovinný předmět náboženství se neklasifikuje a na vysvědčení se uvede formulace „účastnil se“.

(4)     Při hodnocení prospěchu žáka může být u žáka v prvním až třetím ročníku ve všech vyučovacích předmětech a u žáka čtvrtého a pátého ročníku ve vyučovacích předmětech s převahou výchovného zaměření použito širší slovní hodnocení. O použití širšího slovního hodnocení rozhodne ředitel školy na základě návrhu učitele a souhlasu zástupce žáka. Přechází-li žák na jinou školu, je klasifikován podle odstavce (1).

(5)     Získávání podkladů pro hodnocení a klasifikaci.

a) Podklady pro hodnocení a klasifikaci výchovně vzdělávacích výsledků získává učitel zejména těmito metodami, formami a prostředky:
-	soustavným diagnostickým pozorováním žáka
-	soustavným sledováním výkonu žáka a jeho připravenosti na vyučování
-	různými druhy zkoušek (písemné, ústní, grafické, praktické, pohybové)
-	analýzou výsledků činnosti žáka
-	konzultacemi s ostatními učiteli a podle potřeby i s pracovníky PPP, SPC a zdravotních služeb, zejména u žáků s diagnostikovanými potížemi
-	rozhovory s žákem a zákonnými zástupci žáka

b) Učitel musí mít dostatečné množství podkladů pro hodnocení a klasifikaci žáka.

            c) Učitel oznamuje žákovi výsledek každé klasifikace a poukazuje na klady a nedostatky hodnocených projevů a výkonů. Při ústním zkoušení oznámí učitel žákovi výsledek hodnocení okamžitě.

d) Kontrolní písemné práce rozvrhne učitel pokud možno rovnoměrně na celý rok. Třídní učitel koordinuje psaní písemných prací ve své třídě tak, aby se nehromadily (např. zápis do  třídní knihy).

e) Učitel je povinen vést soustavnou evidenci o každé klasifikaci, známky podstatné pro určení stupně prospěchu v daném předmětu zapisuje do žákovské knížky.

f) Při ukončení pracovního poměru během školního roku je učitel povinen předat záznamy o klasifikaci v aktuálním školním roce řediteli školy.

g) Při dlouhodobé nemoci předá vyučující podklady pro klasifikaci zastupujícímu učiteli a naopak.

 (7) Klasifikace žáka:

a) žáci se klasifikují ve všech vyučovacích předmětech uvedených v učebním plánu příslušného ročníku s výjimkou náboženství

b) zdravotní tělesná výchova se klasifikuje pouze v případě, že je žák uvolněn z předmětu tělesná výchova a dochází do výuky zdravotní tělesné výchovy

c) klasifikační stupeň určí učitel, který vyučuje příslušný předmět

d) při určování stupně prospěchu v jednotlivých předmětech na konci klasifikačního období se hodnotí kvalita práce a učební výsledky, jichž žák dosáhl za celé klasifikační období

e) při určování klasifikačního stupně posuzuje učitel výsledky práce objektivně, nesmí podléhat žádnému vlivu subjektivnímu ani vnějšímu

f) případy zaostávání žáků v učení se projednávají na pedagogických radách

g) na konci klasifikačního období, v termínu, který určí ředitel školy, zapíší učitelé příslušných předmětů výsledky celkové klasifikace do katalogových listů a ve druhém pololetí připraví návrhy na případné opravné zkoušky a klasifikaci v náhradním termínu.

(8) Pro účely klasifikace jsou předměty rozděleny do tří skupin:

a) předměty s převahou teoretického zaměření
b) předměty s převahou výchovného působení
c) předměty s převahou praktického zaměření

(9) Klasifikace žáka v předmětech s převahou teoretického zaměření. Do této skupiny jsou zařazeny jazyky, společenskovědní a přírodovědné předměty. Při klasifikaci výsledků v těchto předmětech vychází vyučující z požadavků učebních osnov a příslušných vzdělávacích programů. Při klasifikaci sleduje zejména:
-	ucelenost, přesnost a trvalost osvojení požadovaných poznatků, faktů, pojmů, definic, zákonitostí a vztahů
-	kvalitu a rozsah získaných dovedností vykonávat požadované intelektuální a motorické činnosti
-	schopnost uplatňovat osvojené poznatky a dovednosti při řešení teoretických a praktických úkolů, při výkladu a hodnocení společenských a přírodních jevů a zákonitostí
-	kvalitu myšlení, především logiku, samostatnost a tvořivost
-	přesnost, výstižnost a odbornou i jazykovou správnost ústního a písemného projevu
-	kvalitu výsledků činností
-	osvojení účinných metod samostatného studia
-	kvalitu domácí přípravy a úroveň vypracování domácích úkolů

 Výchovně vzdělávací výsledky se klasifikují podle těchto kritérií:

Stupeň 1  (výborný)

Žák ovládá požadované poznatky, fakta, pojmy, definice, zákonitosti uceleně a plně chápe vztahy mezi nimi. Samostatně a tvořivě uplatňuje osvojené poznatky a dovednosti při řešení teoretických a praktických úkolů, při výkladu a hodnocení jevů i zákonitostí. Myslí logicky správně, zřetelně se u něj projevuje samostatnost a tvořivost. Jeho ústní a písemný projev je správný, přesný, výstižný. Grafický projev je přesný a estetický. Výsledky jeho činnosti jsou kvalitní. Je schopen samostatně studovat vhodné texty.

Stupeň 2  (chvalitebný)

Žák ovládá požadované poznatky, fakta, pojmy, definice a zákonitosti v podstatě uceleně, přesně a úplně. Samostatně a produktivně nebo podle menších podnětů učitele uplatňuje osvojené poznatky a dovednosti při řešení teoretických a praktických úkolů, při výkladu a hodnocení jevů a zákonitostí. Myslí správně, v jeho myšlení se projevuje logika a tvořivost. Ústní a písemný projev mívá menší nedostatky ve správnosti, přesnosti a  výstižnosti.
Kvalita výsledků činností je zpravidla bez podstatných nedostatků. Grafický projev je estetický, bez větších nepřesností. Je schopen samostatně nebo s menší pomocí studovat vhodné texty.

Stupeň 3  (dobrý)

Žák má v ucelenosti, přesnosti a úplnosti osvojení požadovaných poznatků, faktů, pojmů, definic a zákonitostí nepodstatné mezery. Podstatnější nepřesnosti a chyby dovede za pomoci učitele korigovat. V uplatňování osvojených poznatků a dovedností při řešení teoretických a praktických úkolů se dopouští chyb. Uplatňuje poznatky a provádí hodnocení jevů podle podnětů učitele. Jeho myšlení je v celku správné, ale málo tvořivé, v jeho logice se vyskytují chyby. V ústním projevu má nedostatky ve správnosti, přesnosti a výstižnosti. V kvalitě výsledků jeho činností se projevují častější nedostatky, grafický projev je méně estetický a má menší nedostatky. Je schopen samostatně studovat podle návodu učitele.
Stupeň 4   (dostatečný)

Žák má v ucelenosti, přesnosti a úplnosti osvojení požadovaných poznatků závažné mezery. V uplatňování osvojených poznatků a dovedností při řešení teoretických a praktických úkolů se vyskytují závažné chyby. Při využívání poznatků pro výklad a hodnocení jevů je nesamostatný. V logice myšlení se vyskytují závažné chyby, myšlení není tvořivé. Jeho ústní a písemný projev má závažné nedostatky ve správnosti, přesnosti a výstižnosti. V kvalitě výsledků jeho činnosti a grafickém projevu se projevují nedostatky, grafický projev je málo estetický. Závažné chyby dovede žák s pomocí učitele opravit. Při samostatném studiu má velké těžkosti.

Stupeň 5   (nedostatečný)

Žák si požadované poznatky neosvojil uceleně, přesně a úplně, má v nich závažné a značné mezery. V uplatňování osvojených vědomostí a dovedností se při řešení teoretických a praktických úkolů vyskytují velmi závažné chyby. Při výkladu a hodnocení jevů a zákonitostí nedovede své vědomosti uplatnit ani s podněty učitele. Neprojevuje samostatnost v myšlení, vyskytují se u něho časté logické nedostatky. V ústním a písemném projevu má závažné nedostatky ve správnosti, přesnosti i výstižnosti. Kvalita výsledků jeho činnosti a grafický projev mají vážné nedostatky a chyby nedovede opravit ani s pomocí učitele.

(10) Klasifikace žáků v předmětech s převahou výchovného působení. Do této skupiny jsou zařazeny hudební výchova, výtvarná výchova, tělesná výchova, občanská výchova a rodinná výchova. Při klasifikaci v těchto předmětech vychází vyučující z požadavků osnov příslušného vzdělávacích programu a ve shodě s obsahem předmětu sleduje zejména:
-	stupeň tvořivosti a samostatnosti projevu
-	osvojení potřebných vědomostí, zkušeností, činností a jejich tvořivá aplikace
-	poznání zákonitostí daných činností a jejich uplatňování ve vlastní činnosti
-	kvalita projevu
-	vztah žáka k činnostem a zájem o ně
-	estetické vnímání, přístup k uměleckému dílu a k estetické činnosti
-	zdravotní stav žáka, všeobecnou tělesnou zdatnost, výkonnost, péči o vlastní zdraví
-	aktivitu v diskusích a činnostech, přiměřený všeobecný přehled o dění

 Výchovně vzdělávací výsledky se klasifikují podle těchto kritérií:

 Stupeň 1   (výborný)

Žák je v činnostech aktivní, převážně samostatný, využívá své osobní předpoklady, které úspěšně rozvíjí. Jeho projev je esteticky působivý, originální a má jen menší nedostatky. Žák tvořivě aplikuje osvojené vědomosti, dovednosti a návyky. Má zájem o umění, estetiku, tělesnou zdatnost.

Stupeň 2   (chvalitebný)

Žák je v činnostech méně aktivní, tvořivý, samostatný a pohotový. Nevyužívá dostatečně své schopnosti v individuálním a kolektivním projevu. Jeho projev je méně působivý, dopouští se v něm chyb. Jeho vědomosti a dovednosti mají mezery a při jejich aplikaci potřebuje pomoc učitele. Nemá aktivní zájem o umění, estetiku a tělesnou kulturu.

Stupeň 3   (dobrý)

Žák je v činnostech málo aktivní i tvořivý. Rozvoj jeho schopností a jeho projev jsou  dobré. Úkoly řeší s častými chybami. Vědomosti a dovednosti aplikuje jen s  velkou pomocí učitele. Projevuje malý zájem a snahu.

Stupeň 4   (dostatečný)

Žák je v činnostech převážně pasivní. Rozvoj jeho schopností je málo uspokojivý. Jeho projev je většinou chybný a má malou estetickou hodnotu. Jeho zájem o práci je malý.

Stupeň 5   (nedostatečný)

Žák je pasivní, neprojevuje zájem o práci, neplní učební osnovy daného předmětu.

(11) Klasifikace žáka v předmětech s převahou praktického zaměření. Do této skupiny jsou zařazeny praktické činnosti a ze skupiny volitelných předmětů technické činnosti, domácnost, semináře a praktika, podle zvážení vyučujícího učitele rovněž praktické činnosti žáků v přírodovědných předmětech. Při klasifikaci v těchto předmětech vyučující vychází z osnov příslušného vzdělávacího programu. Při klasifikaci sleduje zejména:
-	vztah k práci a k praktickým činnostem
-	osvojení praktických dovedností, návyků, zvládnutí účelných způsobů práce
-	kvalitu vědomostí
-	využití získaných teoretických vědomostí v praktických činnostech
-	aktivitu, samostatnost, tvořivost, iniciativu  v praktických činnostech
-	kvalitu výsledků činnosti
-	organizaci vlastní práce a pracoviště, udržování pořádku na pracovišti
-	dodržování předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a péči o životní prostředí
-	hospodárné využívání surovin, materiálů, energie, překonávání překážek v práci
-	obsluhu a údržbu laboratorních zařízení a pomůcek, nástrojů, nářadí, měřidel

Výchovně vzdělávací výsledky se klasifikují podle těchto kritérií:

Stupeň 1   (výborný)

Žák projevuje kladný vztah k práci, k pracovnímu kolektivu a k praktickým činnostem. Samostatně využívá získané teoretické poznatky při praktické činnosti. Praktické činnosti vykonává samostatně, v postupech a způsobech práce a ve výsledcích se nevyskytují podstatné chyby. Účelně si organizuje vlastní práci, pracoviště udržuje v pořádku. Dodržuje předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci. Aktivně překonává vyskytující se překážky.

Stupeň 2   (chvalitebný)

Žák projevuje kladný vztah k práci, k pracovnímu kolektivu a k praktickým činnostem. S pomocí učitele uplatňuje získané teoretické poznatky při praktické činnosti. Dopouští se chyb a potřebuje občasnou pomoc učitele. Vlastní práci organizuje méně účelně, pracoviště udržuje v pořádku. Dodržuje předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci. Při obsluze a údržbě pomůcek, nástrojů, nářadí a měřidel ho musí častěji podněcovat učitel. Překážky v práci překonává s pomocí.

Stupeň 3   (dobrý)

Žák pracuje s malým zájmem o práci a pracovní činnosti. Získané teoretické poznatky při praktické činnosti umí využít jen za pomoci učitele. V praktických činnostech, dovednostech a návycích se dopouští větších chyb. Při volbě postupů a způsobů práce soustavně potřebuje pomoc učitele. Ve výsledcích práce má závažnější nedostatky. Práci dovede organizovat za soustavné pomoci učitele, méně dbá na pořádek pracoviště. V obsluze pomůcek, nástrojů, nářadí a měřidel se dopouští nedostatků. Překážky v práci překonává jen s pomocí učitele.

Stupeň 4   (dostatečný)

Žák projevuje minimální zájem o práci a pracovní činnosti. V praktických činnostech, dovednostech a návycích má podstatné nedostatky. Výsledky práce jsou někdy neúplné, nepřesné. Méně dbá na předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci, málo dbá na pořádek pracoviště. V obsluze a údržbě pomůcek, nářadí,  nástrojů a měřidel má vážné nedostatky.

Stupeň 5   (nedostatečný)

Žák je pasivní, neprojevuje zájem o práci v daném předmětu, neplní učební osnovy daného předmětu. Nedostatky a překážky v práci nepřekoná ani s pomocí učitele.

§ 3  Klasifikace žáků se specifickými vývojovými poruchami učení

 (1)U žáků s vývojovou poruchou klade učitel důraz na ten druh projevu žáka (písemný nebo ústní), ve kterém má předpoklady podat lepší výkon. Při klasifikaci nevychází učitel z  počtu chyb, ale z počtu jevů, které žák zvládl. Žák s vývojovou poruchou není osvobozen od písemných prací. Rodiče (zákonní zástupci) žáků s vývojovou poruchou, diagnostikovanou odborným pracovištěm, mohou požádat o slovní hodnocení. O slovním hodnocení rozhodne ředitel po dohodě s třídním učitelem, který ve spolupráci s vyučujícími učiteli připraví návrh, ve kterých předmětech má být žák slovně hodnocen. Slovní hodnocení je umožněno žákům s vývojovými poruchami učení 1. – 7. ročníku. Žáci 8. a 9. tříd a žáci, jejichž rodiče nepožádali o slovní hodnocení, se klasifikují podle běžné klasifikační stupnice s přihlédnutím ke stupni vývojové poruchy. Vyučující při klasifikaci těchto žáků postupují individuálně s využitím všech dostupných informací, zejména informací z odborných vyšetření s tím, že se specifická porucha vezme v úvahu.

(2) Při slovním hodnocení se uvádí zejména:

a) ovládnutí učiva předepsaného osnovami:
1 - ovládá bezpečně
2 - ovládá
3 - v podstatě ovládá
4 - ovládá se značnými mezerami
5 - neovládá
b) úroveň myšlení:
1 - pohotový, bystrý, dobře chápe souvislosti
2 - uvažuje celkem samostatně
3 - menší samostatnost v myšlení
4 - nesamostatné myšlení
5 - odpovídá nesprávně i na návodné otázky
c) úroveň vyjadřování:
1 - výstižné, poměrně přesné
2 - celkem výstižné
3 - ne dost přesné
4 - vyjadřuje se s obtížemi
5 - nesprávné i na návodné otázky
            d) úroveň aplikace vědomostí:                             
1 - spolehlivě, uvědoměle užívá vědomostí a dovedností, pracuje samostatně, přesně a s jistotou
2 - dovede používat vědomosti a dovednosti, dopouští se jen menších chyb
3 - s pomocí učitele řeší úkoly, překonává potíže a odstraňuje chyby, jichž se dopouští
4 - dělá podstatné chyby, nesnadno je překonává
5 - praktické úkoly nedokáže splnit ani s pomocí učitele
e) píle a zájem o učení:
1 - aktivní, učí se svědomitě a se zájmem
2 - učí se svědomitě
3 - k učení a práci nepotřebuje větších podnětů
4 - malý zájem o učení, potřebuje stálé podněty
5 - pomoc a pobízení k učení jsou zatím neúčinné
-	

 (3) Použití slovního hodnocení není pouhé mechanické převádění číselného klasifikačního stupně do složitější slovní podoby. Smyslem hodnocení je objektivně posoudit jednotlivé složky školního výkonu dítěte.

 (4) Kopie vysvědčení se slovním hodnocením se zakládá trvale do katalogového listu žáka.

§ 4  Klasifikace žáků plnících školní docházku v zahraničí nebo v zahraniční škole na území České republiky

(1) Při klasifikaci žáků plnících školní docházku zvláštním způsobem se postupuje podle §18 - §21 vyhlášky č. 48/2005 Sb. o základním vzdělávání a některých náležitostech plnění povinné školní docházky.

§ 5 Klasifikace chování

(1) Kritériem pro klasifikaci chování je dodržování běžných pravidel chování včetně dodržování školního řádu v průběhu klasifikačního období.

(2) Při klasifikaci chování se přihlíží k věku, morální a rozumové vyspělosti žáka, diagnostikované specifické vývojové poruše chování.

(3) K výchovným opatřením k posílení kázně uděleným v průběhu klasifikačního období se přihlíží tehdy, jestliže tato opatření byla neúčinná, to znamená, že i po jejich udělení se žák i nadále dopouští přestupků proti pravidlům běžného chování nebo řádu školy.

 (4) Chování žáka je klasifikováno těmito stupni:
-	1		velmi dobré
-	2		uspokojivé
-	3		neuspokojivé

(5) Klasifikaci chování navrhuje třídní učitel po projednání s ostatními učiteli, kteří ve třídě vyučují, a s ostatními učiteli, a rozhoduje o ní ředitel po projednání na pedagogické radě.

(6) Za chování žáka mimo školu odpovídají v plné míře rodiče (zákonní zástupci). K hodnocení chování sníženým stupněm nebo k udělení opatření k posílení kázně za přestupky mimo školu se přistoupí pouze v případech akcí pořádaných školou, ve spolupráci se školou nebo akcí, jichž se žáci účastní v době vyučování nebo v případě, kdy je poškozeno dobré jméno školy.

(7) Chování žáka se posuzuje podle těchto kritérií:

Stupeň 1 (velmi dobré)

Žák uvědoměle dodržuje pravidla chování a ustanovení řádu školy. Má kladný vztah ke spolužákům a ostatním žákům školy. Přispívá k utváření pracovních podmínek pro vyučování. Jen ojediněle se dopouští méně závažných přestupků.

Stupeň 2  (uspokojivé)

Chování žáka není zcela v souladu s pravidly běžného chování a řádu školy. Během klasifikačního období se žák dopustí závažného přestupku nebo opakovaně méně závažných přestupků a po udělení opatření k posílení kázně se jeho chování výrazně nezlepšilo. Chování žáka narušuje kolektiv třídy a zhoršuje podmínky pro práci spolužáků a učitele. Žák je méně přístupný výchovnému působení a své chyby se nesnaží vždy napravit. Tento klasifikační stupeň se udělí i žákovi, který má v průběhu klasifikačního období více než 6 hodin neomluvené absence.

Stupeň 3   (neuspokojivé)

Žák se dopustí velmi závažného přestupku proti pravidlům chování nebo řádu školy, případně trestného činu nebo se přes udělená výchovná opatření k posílení kázně  soustavně dopouští závažných i méně závažných přestupků. Svým chováním závažným způsobem narušuje činnost kolektivu, dopouští se přestupků v mravném chování a ohrožuje výchovu ostatních žáků. Záměrně narušuje práci učitele. Tento stupeň se udělí i žákovi, který má během klasifikačního období více než 15 hodin neomluvené absence.
 
(8) O navržení sníženého stupně z chování třídní učitel informuje rodiče nebo zákonného zástupce žáka.

(9) Důvody udělení sníženého stupně z chování zaznamená třídní učitel do katalogového listu žáka.

§ 6 Výchovná opatření

(1) Výchovná opatření jsou pochvaly a jiná ocenění, a opatření k posílení kázně.

(2) Pochvala:
a) Třídní učitel, ředitel školy, zástupce obce nebo krajského úřadu může žákovi po projednání v pedagogické radě udělit za mimořádný projev humánnosti, občanské a školní iniciativy, za záslužný nebo statečný čin, za dlouhodobou úspěšnou práci pochvalu nebo jiné ocenění.

b) Žáku školy může být po projednání v pedagogické radě udělena pochvala:
-	třídního učitele
-	ředitele školy
-	ředitele školy s knižní odměnou nebo věcným darem

c) Pochvala třídního učitele se uděluje zpravidla za iniciativu žáka v rámci třídy.

d) Pochvala ředitele školy se uděluje zpravidla za iniciativu žáka přesahující rámec třídy.

e) Pochvala ředitele školy s knižní odměnou nebo věcným darem se uděluje zpravidla za dlouhodobou iniciativu, úspěšnou práci a reprezentaci přesahující rámec školy.

f) Žák oceněný pochvalou obdrží „Pochvalný list“.

g) O udělení pochvaly jsou informováni rodiče žáka.

h) Na vysvědčení se uvádějí jen pochvaly za mimořádné úspěchy a skutky.

i) Pochvaly se zaznamenávají do katalogového listu žáka.

(3) Opatření k posílení kázně:

a) Podle závažnosti provinění (porušení řádu školy) může udělit:
-	třídní učitel žákovi napomenutí nebo důtku,
-	ředitel školy po projednání v pedagogické  radě důtku.

b)  Pravidla pro udělování opatření k posílení kázně:
-	každý zjištěný přestupek proti řádu školy je třeba řádně prošetřit
-	dopustí-li se žák téhož přestupku nebo jiného přestupku po uděleném opatření, udělí se mu opatření vyššího stupně
-	pokud se žák i po vyčerpání všech tří stupňů opatření nadále dopouští i méně závažných přestupků a jeho chování se nelepší, nebo se dopustí závažného přestupku, přistoupí se na konci klasifikačního období, podle závažnosti přestupků, ke klasifikaci sníženým stupněm z chování
-	všechna opatření musí být prokazatelným způsobem oznámena rodičům a zapsána do katalogových listů
-	ve zdůvodnění udělovaného opatření a v jeho oznámení rodičům se uvede konkrétně, čeho se žák dopustil; nejsou možné obecné formulace.
c)  Napomenutí uděluje třídní učitel za méně závažný přestupek proti řádu školy, po prošetření, bez zbytečných odkladů.
d) Důtka třídního učitele se uděluje za opakované porušování řádu školy nebo jeho závažné porušení. Důvody tohoto opatření po řádném objektivním prošetření přestupku a zralém uvážení projedná třídní učitel se zákonným zástupcem žáka, kterého prokazatelným způsobem informuje o udělení tohoto opatření, a bezodkladně informuje ředitele školy. Důtku uděluje třídní učitel se zdůvodněním před kolektivem třídy. Důtka třídního učitele se udělí i žákovi, kterému se prokáže neomluvená absence v kterémkoliv druhu předmětů ve výši max. 1-2 hodiny. Na dodatečné omluvy nebude brán zřetel.

 	e) Důtka ředitele školy se uděluje za jednorázové hrubé porušení řádu školy, zejména za:
-	porušení řádu školy, při kterém bylo způsobeno zranění jiné osoby
-	porušení řádu školy, při kterém vznikla škoda na zařízení nebo majetku školy nebo jiného žáka; v této souvislosti bude za úmyslné poškození vyžadována náhrada škod
-	krádež ve škole
-	neomluvenou absenci v rozsahu 3 – 6 hodin nebo v případě, že žák již byl za neomluvenou absenci trestán důtkou třídního učitele i v rozsahu menším než 3 hodiny
-	šikanování, popř. i za pasivní spoluúčast
-	náznaky šikanování skupinou žáků
-	za opakované méně závažné přestupky, kterých se žák dopustí po udělení důtky třídního učitele

f) Ředitel školy nebo třídní učitel oznámí důvody udělení výchovného opatření prokazatelným způsobem rodičům (zákonným zástupcům) žáka.

§ 7 Hodnocení celkového prospěchu žáka

(1) Celkový prospěch žáka je hodnocen v prvním až čtvrtém ročníku školy těmito stupni:
                                            prospěl
                                            neprospěl

(2) Celkový prospěch žáka je hodnocen v pátém až devátém ročníku školy těmito stupni:
                                            prospěl s vyznamenáním
                                            prospěl
                                            neprospěl

(3) Žák je hodnocen stupněm:

d)        „prospěl s vyznamenáním“, není-li v žádném povinném předmětu hodnocen při celkové klasifikaci stupněm horším než „chvalitebný“, průměr z povinných předmětů není horší než 1,50 a jeho chování je velmi dobré;

e)        „prospěl“, není-li v žádném z povinných předmětů hodnocen při celkové klasifikaci stupněm „nedostatečný“;

f)        „neprospěl“, je-li v některém povinném předmětu hodnocen při celkové klasifikaci stupněm „nedostatečný“;

(4) Předmět náboženství se neklasifikuje, na vysvědčení se uvede formulace „účastnil se“.

(5) Výsledky práce v zájmových útvarech organizovaných školou se hodnotí těmito stupni:
-	pracoval úspěšně
-	pracoval

(6) U žáka se smyslovou nebo tělesnou vadou, vadou řeči, prokázanou specifickou vývojovou poruchou  učení nebo chování se při jeho hodnocení a klasifikaci přihlédne k charakteru postižení. U žáka prvního až devátého ročníku s prokázanou vývojovou poruchou učení nebo chování rozhodne ředitel školy o použití širšího slovního hodnocení na základě žádosti zástupce žáka.

§ 8 Postup žáka do vyššího ročníku

 (1) Do vyššího ročníku postupuje žák, který při celkové klasifikaci na konci druhého pololetí nebo po opravných zkouškách dosáhl stupně hodnocení alespoň „prospěl“.

§ 9 Neklasifikování žáka a komisionální přezkoušení

 (1) Nelze-li žáka pro závažné objektivní příčiny klasifikovat na konci prvního pololetí, určí ředitel pro jeho klasifikaci náhradní termín, a to tak, aby klasifikace mohla být provedena nejpozději do dvou měsíců po skončení prvního pololetí. Není-li možné klasifikovat ani v náhradním termínu, žák se za první pololetí neklasifikuje.

(2) Nelze-li žáka pro závažné objektivní příčiny klasifikovat na konci druhého pololetí, určí ředitel školy pro jeho klasifikaci náhradní termín, a to tak, aby klasifikace žáka mohla být provedena nejpozději do 15. října. Do té doby žák navštěvuje podmíněně vyšší ročník. 
     Žák, který nemohl být ze závažných objektivních, zejména zdravotních důvodů klasifikován ani v náhradním termínu, opakuje ročník.

(3) Má-li zákonný zástupce žáka pochybnosti o správnosti klasifikace v jednotlivých předmětech na  konci prvního nebo druhého pololetí, může do tří dnů od data vydání vysvědčení požádat ředitele  školy o jeho komisionální přezkoušení; je-li vyučujícím daného předmětu ředitel školy, může  zákonný zástupce žáka požádat o komisionální přezkoušení příslušného školního inspektora.
      Ředitel školy nebo školní inspektor oprávněnost žádosti posoudí a neprodleně zákonnému zástupci   žáka sdělí, zda bude žák přezkoušen.

(4) Komisi pro přezkoušení jmenuje ředitel školy; v případě, je-li vyučujícím ředitel, jmenuje komisi  školní inspektor. Komise je tříčlenná; 
      tvoří ji předseda, kterým je zpravidla ředitel školy nebo jím   pověřený učitel, zkoušející, jímž je zpravidla vyučující daného předmětu, a 
      přísedící, který má   aprobaci pro týž nebo příbuzný předmět. Klasifikační stupeň určí komise většinou hlasů. 
     O komisionální zkoušce se  pořizuje protokol.

(5) Komise žáka přezkouší neprodleně, nejpozději do deseti dnů; není-li možné žáka pro jeho nepřítomnost v tomto termínu přezkoušet, může ředitel školy nebo školní inspektor stanovit nový termín k přezkoušení pouze výjimečně, a to ze závažných důvodů. Výsledek       přezkoušení, který je konečný, sdělí ředitel školy prokazatelným způsobem zákonnému zástupci žáka; další přezkoušení žáka je nepřípustné.

§ 10 Opravné zkoušky

(1)     Žákovi druhého stupně základní školy, který je na konci druhého pololetí klasifikován nejvýše ve dvou předmětech stupněm „nedostatečný“, ředitel školy umožní vykonat opravné zkoušky.

(2)     Žák koná opravné zkoušky nejpozději v posledním týdnu hlavních prázdnin. Termín stanoví ředitel školy. Nemůže-li se žák z vážných důvodů dostavit k opravným zkouškám, umožní mu ředitel školy vykonání opravných zkoušek do 15. září; do té doby žák navštěvuje podmíněně vyšší ročník. Žák může v jednom dnu skládat pouze jednu opravnou zkoušku.

(3)     Nedostaví-li se žák k opravným zkouškám ve stanoveném termínu bez odůvodněné omluvy, klasifikuje se v předmětu, z něhož měl vykonat opravnou zkoušku, stupněm „nedostatečný“.

(4)     Opravné zkoušky jsou komisionální.

(5)     Pokud žák v kurzu k získání základního vzdělání poskytovaného základní školou byl při zkouškách na závěr tohoto kurzu klasifikován stupněm „nedostatečný“, umožní mu ředitel školy vykonání opravné zkoušky. Jestliže byl stupněm „nedostatečný“ klasifikován nejvíce ze dvou předmětů, může opravné zkoušky vykonat do dvou měsíců; jestliže byl stupněm „nedostatečný“ klasifikován z více předmětů, může opravné zkoušky vykonat nejdříve za půl roku.

§ 11 Informování rodičů

Rodiče nebo zákonné zástupce informuje o prospěchu a chování:
-	vyučující učitelé a třídní učitel prostřednictvím žákovské knížky
-	třídní učitel a ostatní učitelé ústně při třídních schůzkách a konzultacích
-	třídní učitel prokazatelným způsobem v případě mimořádného zhoršení prospěchu nebo chování
-	třídní učitel v případech uvedených ve výchovných opatřeních k posílení kázně
Pozvání rodičů do školy je prováděno prokazatelným způsobem.
V odůvodněných případech pořídí pedagogičtí pracovníci z jednání s rodiči zápis.

§ 12 Vysvědčení

(1)     Na konci každého pololetí se vydá žákovi vysvědčení. Na konci prvního pololetí na určenou dobu, na konci druhého pololetí trvale.

(2)     Požádají-li rodiče na konci klasifikačního období o uvolnění žáka z vyučování, sdělí škole písemně, kdo převezme žákovi jeho vysvědčení.

(3)     Pokud žák není v daném pololetí klasifikován, obdrží výpis z třídního výkazu a vysvědčení obdrží až ve stanoveném termínu, na který byla klasifikace odložena, a s jeho datem.

(4)     Pokud žák  druhého stupně neprospěl ve druhém pololetí a byla mu povolena opravná zkouška, obdrží výpis z třídního výkazu; vysvědčení až po vykonání opravné zkoušky a s datem jejího konání.

(5)     Pokud žák nebyl na konci druhého pololetí klasifikován z některého předmětu a byla mu odložena klasifikace, obdrží výpis z třídního výkazu a vysvědčení obdrží až po provedení klasifikace s datem, ve kterém byla klasifikace provedena.

(6)     Vysvědčení vyplní třídní učitel na předepsaném tiskopise podle platných pokynů MŠMT pro vyplňování vysvědčení.

							   		   Jan  Ingr
                                                                       	  			ředitel školy